Akutní selhání ledvin
(přesměrováno z Akutní selhání ledvin (akutní stavy ve vnitřním lékařství))
![]() | Článek byl označen za rozpracovaný, od jeho poslední editace však již uplynulo více než 30 dní | |||
Chcete-li jej upravit, pokuste se nejprve vyhledat autora v historii a kontaktovat jej. Podívejte se také do diskuse. | ||||
Pokud vše nasvědčuje tomu, že původní autor nebude v editacích v nejbližší době pokračovat, odstraňte šablonu {{Pracuje se}} a stránku upravte. | ||||
Stránka byla naposledy aktualizována v neděli 28. července 2024 v 18:02. | ||||
![]() | ||||
Toto je výukový text pro pregraduální studium zveřejněný v otevřeném prostředí. Nejde o oficiální doporučené postupy. | ||||
Více podrobností najdete na stránce Vyloučení odpovědnosti. | ||||
Akutní selhání ledvin (AKS, AKI - Akute Kidney Injury) je charakterizováno jako náhle vzniklé, potenciálně reverzibilní snížení schopnosti ledvin vylučovat z organismu zplodiny metabolismu (dusíkaté a kyselé katabolity), jehož následkem vzniká hyperazotemie s poruchou vnitřního prostředí, někdy dokonce s uremickým syndromem. Charakterizuje ho anorexie, nauzea, zvracení, průjmy, známky hemoragické diatézy, polyneuritida, psychické změny až uremické koma. ASL má poměrně vysokou morbiditu a mortalitu.
Etiopatogeneze[upravit | editovat zdroj]
Příčiny renálního selhání mohou být prerenální, renální či postrenální.
Z různých příčin dochází ke snížení průtoku krve ledvinami a tedy k poklesu glomerulární filtrace (GF). Mezi tyto příčiny patří:
- Prerenální selhání
porucha prokrvení ledvin vede k poklesu glomerulární filtrace, ale glomerulární i tubulární funkce jsou zachovalé;
- Vlastní renální selhání
onemocnění glomerulů, tubulů a intersticia spojené s uvolněním látek způsobujících vazokonstrikci aferentních arteriol;
- Postobstrukční renální (postrenální) selhání
způsobeno nejprve nárůstem tubulárního tlaku a s tím spojeným poklesem glomerulárního filtračního tlaku, následně dochází k vyrovnání těchto tlaků a přetrvávání snížené GF je způsobeno vazokonstrikcí aferentní arterioly.[1]
Klasifikace[upravit | editovat zdroj]
K dispozici je několik klasifikací akutního renálního selhání. Stupeň akutního selhání na podkladě odchylky sérového kreatininu, glomerulární filtrace (GF) a množství moči ve vztahu k jejich výchozím hodnotám hodnotí klasifikace RIFLE. Vzhledem k často nedostupným výchozím hodnotám sérového kreatininu a glomerulární filtrace (GF) se doporučuje odhadnout úroveň GF/1,73m2 např. pomocí vzorce dle Cockcrofta a Gaulta a případný pokles GF by měl být posouzen vzhledem ke stanovenému dolnímu limitu normy 1,2 ml/s/1,73 m2.
Výpočet GF dle Cockcroft-Gaultovy rovnice:[upravit | editovat zdroj]
- Výpočet pro muže
.
- Výpočet pro ženy
.
Souhrnné video[upravit | editovat zdroj]
Prerenální akutní renální selhání[upravit | editovat zdroj]
Při prerenáním akutním renálním selhání se reverzibilně snižuje glomerulární filtrace (GF), což je způsobené hypoperfuzí ledvin. Nutriční oběh není porušen a po úpravě průtoku dochází k rychlé normalizaci.
Etiopatogeneze[upravit | editovat zdroj]
Deplece intravaskulárního objemu - krvácení, ztráty GIT a močí, pocení, sekvestrace tekutin do 3. prostoru, nedostatečná hydratace
- → aktivace renin-angiotenzin-aldosteronového systému, antidiuretického hormonu → retence Na+ a vody s udržením perfuze životně důležitých orgánů,
- angiotenzin II udržuje kontrakcí eferentní arterioly dostatečný tlak v glomerulu a glomerulární filtraci.
Snížený srdeční výdej - kardiogenní šok, městnavá srdeční slabost, perikarditis, plicní embolizace.
Systémová vasodilatace - anafylaxe, hypotenziva, sepse, vedlejší účinek léků.
Systémová nebo renální vasokonstrikce - anestézie, vysoké dávky dopaminu nebo β-adrenergních agonistů, hepatorenální syndrom.
Hyperviskózní syndrom - myelom, makroglobulinemie.
Klinický obraz[upravit | editovat zdroj]
Mezi příznaky akutního selhání ledvin řadíme žízeň,
pokles hmotnosti,
oligurii až
anurii,
ortostatickou hypotenzi,
tachykardii,
suchou kůži, pokles kožního turgoru a snížení náplně krčních žil.
Diagnostika[upravit | editovat zdroj]
Diagnostika akutního selhání ledvin probíhá dvěma způsoby - laboratorním vyšetřením a monitorací.
- Laboratorní vyšetření
- hemokoncentrace (zvýšení albuminu a hematokritu)
- vzestup urey v diskrepanci s kreatininem
- specifická hmotnost moče > 1030
- osmolalita moči > 500 mosm/kg
- U-Na < 20 mmol/l
- exkreční frakce Na+ < 1 % → odlišení od renální formy
- močový sediment chudý.
- Monitorace
- nízký centrální žilní tlak – srdeční výdej nebo tlak v zaklínění.
Terapie[upravit | editovat zdroj]
Léčbou je rychlá a agresivní hydratace do doby, než je diuréza kolem 60–120 ml/hod., v případě jiné příčiny než je volumová deplece → léčba vyvolávajícího onemocnění.
Akutní parenchymatózní renální selhání[upravit | editovat zdroj]
Akutní parenchymatózní renální selhání neboli akutní tubulární nekróza je přímé poškození parenchymu ledvin, nejčastěji ischemické nebo toxické. Většinou je akutní tubulární nekróza spojena s oligurií (diuréza < 500 ml/den), hnědavé válce v sedimentu.
Postrenální příčina akutního selhání ledvin[upravit | editovat zdroj]
Etiologie[upravit | editovat zdroj]
Mezi příčiny postrenálního akutního selhání ledvin patří oboustranná obstrukce močových cest (i jedna ledvina by dokázala dostatečně vylučovat dusíkaté látky), konkrementy, benigní hyperplázie prostaty (nejčastější), tumor (u žen útlak karcinomem krčku dělohy), ligatura ureteru, hematom, krevní koagula a reflexní anurie.
Patogeneze[upravit | editovat zdroj]
Vzniklá obstrukce vyvolá zvýšení tlaku nad překážkou a vede až k zástavě glomerulární filtrace.
Klinický obraz[upravit | editovat zdroj]
Příznakem postrenálního akutního selhání ledvin je distenzní bolest nad symfýzou, někdy kolikovitá vystřelující do třísel a na vnitřní stranu stehna (obstrukce ureteru).
Terapie[upravit | editovat zdroj]
Účinnou léčbou je odstranění příčiny obstrukce.
Zdroje[upravit | editovat zdroj]
- Autor článku: MUDr. Jan Habásko
- Kontrola a doplnění: prof. MUDr. Věra Čertíková Chábová, Ph.D. (Klinika nefrologie VFN a 1. LF UK)
- KŘÍŽOVÁ, Jarmila. Jak přežít (nejen) první službu (nejen) na JIP. Jessenius. Praha: Maxdorf, [2023]. ISBN 978-80-7345-765-5.
- SOUČEK, Martin; MASOPUST, Jan a MOKRÁ, Dana. Naléhavé stavy z pohledu internisty: praktické postupy. Praha: Grada Publishing, 2022. ISBN 9788027133369.
- WIDIMSKÝ, Petr a RYCHLÍK, Ivan. Vnitřní lékařství: pro studenty a lékaře ve společném interním kmeni. Jessenius. Praha: Maxdorf, [2023]-. ISBN 978-80-7345-780-8.
- VACHEK, Jan; MOTÁŇ, Vít; ZAKIYANOV, Oskar; MOTÁŇ, Jiří; CIFERSKÁ, Hana et al. Akutní stavy ve vnitřním lékařství. 2. vydání. Jessenius. Praha: Maxdorf, [2022]. ISBN 978-80-7345-746-4.
- Up-to-date
- přednášky paní prof. MUDr. Čertíkové
- ŠTEFÁNEK, Jiří. Medicína, nemoci, studium na 1. LF UK [online]. [cit. 22. 4. 2010]. <https://www.stefajir.cz/>.
- PAŘÍKOVÁ, Alena. Akutní poškození ledvin [přednáška k předmětu Interna - Nefrologie, obor Nefrologie, 1LF UK Univerzita Karlova]. Praha. 14.10.2015.